Slapukais vadinami informacijos elementai, perkeliami iš interneto svetainės į jūsų kompiuterio standųjį diską. Tai nedideli informacijos failai, kurie leidžia interneto svetainėms išsaugoti ir vėl pasiekti informaciją apie naudotojo naršymo įpročius. Slapukus naudoja dauguma interneto svetainių, nes jie yra viena iš daugybės priemonių, kurios padeda pritaikyti interneto turinį prie naudotojų poreikių. Slapukai leidžia interneto svetainėms teikti prie naudotojų poreikių pritaikytas paslaugas (pavyzdžiui, įsimenant prisijungimo duomenis, išlaikant pirkinius pirkinių krepšelyje arba rodant tik konkretų naudotoją dominantį turinį).
Vilniaus energijos komentaras dėl dujų permokos
Reali problema – „Lietuvos dujų tiekimas" visais įmanomais būdais siekia negrąžinti 19 mln. eurų permokos, kurią Vilniaus šilumos vartotojai permokėjo už dujas 2013 metais ir 2014-ųjų sausio-balandžio mėnesiais.
„Vilniaus energija" dar 2014 metų gruodžio 1 dieną raštu kreipėsi į UAB „Lietuvos dujų tiekimas", AB „Lietuvos dujos" ir Valstybinę kainų ir energetikos kontrolės komisiją. Čia nurodėme, kad „Lietuvos dujų tiekimo" pasiūlyti VKEKK komisijos pritarimui sprendiniai dėl taikomos gamtinių dujų kainodaros nebuitiniams vartotojams neužtikrina „Lietuvos dujų" iš „Gazprom" atgautos dujų kainos permokos sugrąžinimo už dujas permokėjusiai „Vilniaus energijai".
Neatgavę sumokėtos dujų kainos permokos, negalėtume sumažėjusių sąnaudų dalimi sumažinti VKEKK komisijos nustatomų šilumos kainų vilniečiams. Tai pažeistų tiek „Vilniaus energijos", tiek ir šimtų tūkstančių šilumos vartotojų teises ir viešąjį interesą, ir reikštų nepagrįstą „Lietuvos dujų tiekimo" praturtėjimą.
Būtent todėl raštu pareikalavome visą 2013 m. sausio – 2014 balandžio mėnesiais „Lietuvos dujoms" permokėtą pinigų sumą, 19 mln. eurų, už tiektas per brangias gamtines dujas grąžinti „Vilniaus energijai".
Tuo pačiu raštu nurodėme, kad įsipareigojame nedelsiant kreiptis į VKEKK komisiją, kad visa „Lietuvos dujų" ir „Lietuvos dujų tiekimo" grąžinta dujų kainos permokos suma būtų perskaičiuotos ir sumažintos „Vilniaus energijai" nustatytos šilumos kainos – permokos būtų nedelsiant grąžintos vilniečiams.
Energetikos ministro kaltinimai neturi nieko bendro su realybe ir visos šiame viešame procese dalyvaujančios šalys tai puikiai žino.
Verta pridurti, kad „Lietuvos dujų tiekimas" vengia grąžinti permokas ne tik vilniečiams, bet ir kitų miestų šilumos vartotojams. Valstybinės įmonės pasirinkta taktika – pralaimėti dujų tiekimo konkursuose, nors „Lietuvos dujų tiekimas" turi išskirtines sąlygas ir gali pasiūlyti pačią geriausią dujų kainą. Konkursus pralaiminti įmonė netiekia dujų, o tuo pačiu ir negrąžina permokų už dujas.
Dujoms, kuriomis „Lietuvos dujų tiekimas" prekiauja biržoje, valstybinė įmonė pati sau susikūrė taisyklę netaikyti nuolaidos. Taigi, ir per biržą vartotojams nesiūlomos dujos sąžininga kaina.
Tokios politikos rezultatas – šilumos vartotojų permokos už dujas lieka „Lietuvos dujų tiekimo" kišenėje.
Daugiau informacijos:
Nerijus Mikalajūnas,
„Vilniaus energijos" atstovas spaudai,
+ 370 685 20513,
nmikalajunas@dalkia.lt
Kitos naujienos
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/radiator4.jpg)
APVA kviečia gyventojus teikti paraiškas daugiabučių namų vidaus šildymo ir karšto vandens sistemų modernizavimui. Prieš mėnesį paskelbtas kvietimas jau sulaukė paraiškų už daugiau nei 3 mln. eurų.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/240827_patrasiunai.jpg)
Istorinėje Petrašiūnų elektrinėje įvyko antrasis „Kauno energijos“ festivalis „Transformacijos“. Dvi naktis vienas įdomiausių miesto industrinių objektų transformavosi į šviesų ir garso instaliaciją.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/pe240827.jpg)
Rugpjūčio 22 d. AB Panevėžio energija“ lankėsi naujuoju Lietuvos energetikos instituto (LEI) vadovu tapęs prof. dr. Saulius Gudžius, direktoriaus pavaduotojai Rimantas Bakas ir Andrius Tamošiūnas, LEI vyr. mokslo darbuotojas Rolandas Urbonas.
Atsižvelgdami į Lietuvos energetikos kraštovaizdį, aišku, kad šalis susiduria su galimybėmis ir iššūkiais pereinant prie atsinaujinančių šaltinių. Atsinaujinančių energijos šaltinių, tokių kaip vėjo ir saulės energija, augimo potencialas yra reikšmingas, tad gali kilti klausimas, ar yra tinkamos politikos struktūros ir novatoriškos technologijos, palaikančios šį perėjimą. Tačiau viešas skeptiškumas ir reguliavimo barjerai gali trukdyti pažangai. Kaip Lietuva įveiks šias sudėtingas situacijas, kad visiškai priimtų žaliąsias energijos revoliucijas? Atsakymas galėtų pakeisti jos energetinę ateitį ir turėti įtakos regioninėms dinamikoms.