Slapukais vadinami informacijos elementai, perkeliami iš interneto svetainės į jūsų kompiuterio standųjį diską. Tai nedideli informacijos failai, kurie leidžia interneto svetainėms išsaugoti ir vėl pasiekti informaciją apie naudotojo naršymo įpročius. Slapukus naudoja dauguma interneto svetainių, nes jie yra viena iš daugybės priemonių, kurios padeda pritaikyti interneto turinį prie naudotojų poreikių. Slapukai leidžia interneto svetainėms teikti prie naudotojų poreikių pritaikytas paslaugas (pavyzdžiui, įsimenant prisijungimo duomenis, išlaikant pirkinius pirkinių krepšelyje arba rodant tik konkretų naudotoją dominantį turinį).
VILNIAUS KOGENERACINĖ JĖGAINĖ ŠILUMĄ PRADĖS GAMINTI LAPKRITĮ
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2020/09/200924_vilniaus-kogeneracine-jegaine-85161187.jpg)
BNS, 2020 m. rugsėjo 24 d. www.delfi.lt
350 mln. eurų vertės valstybės valdomos energetikos grupės „Ignitis grupė“ šiemet vasarą baigta statyti Vilniaus kogeneracinė jėgainė lapkritį pradės tiekti šilumą sostinės gyventojams.
Rugpjūčio pabaigoje karštuosius bandymus pradėjusi jėgainė laimėjo lapkričiui skelbtą šilumos tiekimo aukcioną, pranešė projektą įgyvendinanti
Vilniaus kogeneracinė jėgainė (VKJ) šilumos aukcione pasiūlė mažiausią kainą – 2,18 cento už kilovatvalandę (kWh). Planuojama, jog lapkritį ji pagamins ir patieks apie 23 gigavatvalandes (GWh) šilumos.
„Vilniaus kogeneracinės jėgainės projektas įgyvendinamas dėl kelių esminių priežasčių, tarp kurių yra ir siekis vilniečiams užtikrinti pigesnę šilumos gamybą“, – pranešime teigia VKJ generalinis direktorius Saulius Barauskas.
Jėgainei pradėjus komercinę veiklą, bendra jos elektrinė galia bus apie 100 megavatų (MW), o šiluminė galia – apie 240 MW. Jėgainė per metus galės pagaminti apie 40 proc. Vilniaus miestui reikalingos centralizuotai tiekiamo šilumos, jos užteks patenkinti apie 230 tūkst. namų ūkių poreikio. šilumos.
Vilniaus jėgainėje biokuro deginimo įrenginių bendra šiluminė galia yra 175 MW, atliekų deginimo – 65 MW, joje bus sudeginama iki 160 tūkst. tonų atliekų per metus. Jėgainės elektros gamybos galia siekia 100 MW, iš kurių atliekų dalis sudaro iki 20 MW.
„Ignitis grupės“ projektas finansuotas Europos Sąjungos (iki 140 mln. eurų), Europos investicijų banko paskolos (iki 190 mln. eurų) bei nuosavomis grupės lėšomis.
„Ignitis grupė“ kartu su Suomijos energetikos koncernu „Fortum“ Kauno laisvojoje ekonominėje zonoje (LEZ) valdo ir 160 mln. eurų vertės kogeneracinę jėgainę. Joje nuo šių metų vidurio deginamos ir komunalinės, ir nepavojingos pramoninės atliekos.
Kitos naujienos
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/radiator4.jpg)
APVA kviečia gyventojus teikti paraiškas daugiabučių namų vidaus šildymo ir karšto vandens sistemų modernizavimui. Prieš mėnesį paskelbtas kvietimas jau sulaukė paraiškų už daugiau nei 3 mln. eurų.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/240827_patrasiunai.jpg)
Istorinėje Petrašiūnų elektrinėje įvyko antrasis „Kauno energijos“ festivalis „Transformacijos“. Dvi naktis vienas įdomiausių miesto industrinių objektų transformavosi į šviesų ir garso instaliaciją.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/pe240827.jpg)
Rugpjūčio 22 d. AB Panevėžio energija“ lankėsi naujuoju Lietuvos energetikos instituto (LEI) vadovu tapęs prof. dr. Saulius Gudžius, direktoriaus pavaduotojai Rimantas Bakas ir Andrius Tamošiūnas, LEI vyr. mokslo darbuotojas Rolandas Urbonas.
Atsižvelgdami į Lietuvos energetikos kraštovaizdį, aišku, kad šalis susiduria su galimybėmis ir iššūkiais pereinant prie atsinaujinančių šaltinių. Atsinaujinančių energijos šaltinių, tokių kaip vėjo ir saulės energija, augimo potencialas yra reikšmingas, tad gali kilti klausimas, ar yra tinkamos politikos struktūros ir novatoriškos technologijos, palaikančios šį perėjimą. Tačiau viešas skeptiškumas ir reguliavimo barjerai gali trukdyti pažangai. Kaip Lietuva įveiks šias sudėtingas situacijas, kad visiškai priimtų žaliąsias energijos revoliucijas? Atsakymas galėtų pakeisti jos energetinę ateitį ir turėti įtakos regioninėms dinamikoms.