Slapukais vadinami informacijos elementai, perkeliami iš interneto svetainės į jūsų kompiuterio standųjį diską. Tai nedideli informacijos failai, kurie leidžia interneto svetainėms išsaugoti ir vėl pasiekti informaciją apie naudotojo naršymo įpročius. Slapukus naudoja dauguma interneto svetainių, nes jie yra viena iš daugybės priemonių, kurios padeda pritaikyti interneto turinį prie naudotojų poreikių. Slapukai leidžia interneto svetainėms teikti prie naudotojų poreikių pritaikytas paslaugas (pavyzdžiui, įsimenant prisijungimo duomenis, išlaikant pirkinius pirkinių krepšelyje arba rodant tik konkretų naudotoją dominantį turinį).
Lietuvoje sausį toliau buvo švaistoma šilumos energija
„Lietuva už gamtines dujas yra priversta mokėti tiek pat, kiek Švedija ar Vokietija. Tiesa, neefektyviai vartodami šilumos energiją, žiemą turime plačiau atverti pinigines. Drastiškai kylant dujų kainoms, kiekviena iššvaistyta šilumos kilovatvalandė vis labiau kirs per kišenę", – sakė V. Stasiūnas.
LŠTA duomenimis, efektyviausiai šilumą sausio mėnesį vartojo Klaipėdos, Dragūnų g. 6, naujos statybos daugiabutis namas. Jo gyventojai už 1 kv. metro buto šildymą sausį vidutiniškai mokėjo 1,16 lito. 60 kv. metrų ploto buto šildymas šiame name vidutiniškai kainavo 69 litus. Daugiausia už šildymą Klaipėdoje sausį teko mokėti neekonomiško Danės g. 27 namo gyventojams, kuriems 60 kv. metrų ploto buto šildymas vidutiniškai kainavo 464 litus.
Daugiausia šilumos energijos suvartojusiu Lietuvos daugiabučiu sausio mėnesį tapo Vilniuje, Gedimino pr. 22, esantis namas. Jame 1 kv. metro buto ploto šildymui sausio mėnesį prireikė net 55 kWh šilumos energijos. Efektyviausiai šilumą vartojusio Klaipėdos, Dragūnų g. 6, namo gyventojams 1 kv. metro buto ploto šildymas tekainavo 7 kWh.
Nuo Vilniaus šilumos energijos suvartojimo „rekordininko" nedaug atsiliko ir Telšių, Birutės g. 44, namas. Jo gyventojams 1 kv. metro buto šildymas sausį vidutiniškai kainavo 10,25 lito. Už 60 kv. metrų ploto buto šildymą namo gyventojams vidutiniškai teko sumokėti net 615 litų.
Sausio mėnesį šilumos suvartojimo rodikliai daugiau nei 5 kartus skyrėsi Vilniuje ir Plungėje. Sostinės J. Tiškevičiaus g. 6 namo gyventojams už 60 kv. metrų ploto buto šildymą teko pakloti apie 467 litus. Naujo Elnių g. 27 namo gyventojams 60 kv. metrų ploto buto šildymas vidutiniškai kainavo vos 100 litų. Plungėje sename S. Neries g. 4 name 60 kv. metrų buto šildymas kainavo 439 litus, o kompleksiškai renovuoto A. Vaišvilos g. 31 namo gyventojai už to paties ploto buto šildymą mokėjo tik 75 litus.
LŠTA duomenimis, Šiaulių, Tauragės, Telšių ir Druskininkų naujuose ir neekonomiškuose daugiabučiuose šilumos suvartojimo rodikliai skyrėsi daugiau kaip 4 kartus. Prastai apšiltintų namų gyventojai Panevėžyje, Utenoje, Palangoje, Pakruojyje ir Varėnoje už šildymą mokėjo virš 3 kartų daugiau nei gyvenantieji naujuose ar renovuotuose daugiabučiuose.
V. Stasiūno teigimu, šį šildymo sezoną gyventojai dar nespėjo pajusti gamtinių dujų brangimo pasekmių – šilumos kaina Lietuvoje iki šiol skaičiuojama pagal senas dujų kainas ir yra mažesnė už savikainą. Šiuo metu vidutinė šilumos energijos kaina šalyje yra 15 ct/kWh, o savikaina siekia net 21 ct/kWh.
„Išlaidų šildymui skirtumas tarp naujos statybos ar renovuotų namų ir pasenusių daugiabučių gyventojų – milžiniškas. Kitą šildymo sezoną šilumos energijos kainos bus perskaičiuotos ir šoktelės aukštyn, todėl gyventojai jau dabar turėtų susirūpinti savo būsto apšiltinimu", – sakė V. Stasiūnas.
Šilumos suvartojimas Lietuvos daugiabučiuose per 2008 m. sausio mėn. (71.07 KB)
Kitos naujienos
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/radiator4.jpg)
APVA kviečia gyventojus teikti paraiškas daugiabučių namų vidaus šildymo ir karšto vandens sistemų modernizavimui. Prieš mėnesį paskelbtas kvietimas jau sulaukė paraiškų už daugiau nei 3 mln. eurų.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/240827_patrasiunai.jpg)
Istorinėje Petrašiūnų elektrinėje įvyko antrasis „Kauno energijos“ festivalis „Transformacijos“. Dvi naktis vienas įdomiausių miesto industrinių objektų transformavosi į šviesų ir garso instaliaciją.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/pe240827.jpg)
Rugpjūčio 22 d. AB Panevėžio energija“ lankėsi naujuoju Lietuvos energetikos instituto (LEI) vadovu tapęs prof. dr. Saulius Gudžius, direktoriaus pavaduotojai Rimantas Bakas ir Andrius Tamošiūnas, LEI vyr. mokslo darbuotojas Rolandas Urbonas.
Atsižvelgdami į Lietuvos energetikos kraštovaizdį, aišku, kad šalis susiduria su galimybėmis ir iššūkiais pereinant prie atsinaujinančių šaltinių. Atsinaujinančių energijos šaltinių, tokių kaip vėjo ir saulės energija, augimo potencialas yra reikšmingas, tad gali kilti klausimas, ar yra tinkamos politikos struktūros ir novatoriškos technologijos, palaikančios šį perėjimą. Tačiau viešas skeptiškumas ir reguliavimo barjerai gali trukdyti pažangai. Kaip Lietuva įveiks šias sudėtingas situacijas, kad visiškai priimtų žaliąsias energijos revoliucijas? Atsakymas galėtų pakeisti jos energetinę ateitį ir turėti įtakos regioninėms dinamikoms.