Slapukais vadinami informacijos elementai, perkeliami iš interneto svetainės į jūsų kompiuterio standųjį diską. Tai nedideli informacijos failai, kurie leidžia interneto svetainėms išsaugoti ir vėl pasiekti informaciją apie naudotojo naršymo įpročius. Slapukus naudoja dauguma interneto svetainių, nes jie yra viena iš daugybės priemonių, kurios padeda pritaikyti interneto turinį prie naudotojų poreikių. Slapukai leidžia interneto svetainėms teikti prie naudotojų poreikių pritaikytas paslaugas (pavyzdžiui, įsimenant prisijungimo duomenis, išlaikant pirkinius pirkinių krepšelyje arba rodant tik konkretų naudotoją dominantį turinį).
D. Kreivys: „SGD terminalo būtinojo kiekio nustatymo procedūrą būtina depolitizuoti“
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2020/12/201230_EnMin.jpg)
LR energetikos minoisterijos 2020 m. gruodžio 30 d. pranešimas.
Klaipėdos suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalo būtinasis kiekis – 4 standartinio dydžio SGD kroviniai, arba 3,9 TWh gamtinių dujų per metus – 2021 m. kol kas nemažinamas, tačiau metų eigoje jis turėtų būti tikslinamas.
Tam šiandien pritarė Vyriausybė, kuri taip pat pavedė Energetikos ir Finansų ministerijoms atlikus analizę pateikti siūlymus dėl SGD terminalo būtinojo kiekio tiekimo kaštų mažinimo. Juos ministerijos įpareigotos pateikti iki kovo 31 d.
„Mūsų tikslas – efektyvi terminalo veikla bei geriausia kaina vartotojams, tačiau tai įmanoma užtikrinti tik visiškai depolitizavus būtinojo kiekio nustatymo procedūrą ir pavedus tai reguliuotojui“, – sako energetikos ministras Dainius Kreivys. Pasak jo, išanalizavus, kaip būtų galima mažinti SGD terminalo būtinojo kiekio tiekimo veiklos sąnaudas, Vyriausybei jau kovą bus teikiami siūlymai dėl teisės aktų pakeitimų, tobulinant SGD terminalo būtinojo kiekio nustatymo tvarką ir UAB „Ignitis“ veiklos sąnaudų kompensavimo modelį.
Siekiant mažiausių sąnaudų ir mažiausio neigiamo kainų poveikio vartotojams, Vyriausybės sprendimu iki kovo 31 d. taip pat turės būti parengtas UAB „Ignitis“ veiklos, susietos su SGD terminalo būtinojo kiekio tiekimu, ekonominio efektyvumo didinimo priemonių planas ir įgyvendinimo priežiūra.
Kitos naujienos
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/radiator4.jpg)
APVA kviečia gyventojus teikti paraiškas daugiabučių namų vidaus šildymo ir karšto vandens sistemų modernizavimui. Prieš mėnesį paskelbtas kvietimas jau sulaukė paraiškų už daugiau nei 3 mln. eurų.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/240827_patrasiunai.jpg)
Istorinėje Petrašiūnų elektrinėje įvyko antrasis „Kauno energijos“ festivalis „Transformacijos“. Dvi naktis vienas įdomiausių miesto industrinių objektų transformavosi į šviesų ir garso instaliaciją.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/pe240827.jpg)
Rugpjūčio 22 d. AB Panevėžio energija“ lankėsi naujuoju Lietuvos energetikos instituto (LEI) vadovu tapęs prof. dr. Saulius Gudžius, direktoriaus pavaduotojai Rimantas Bakas ir Andrius Tamošiūnas, LEI vyr. mokslo darbuotojas Rolandas Urbonas.
Atsižvelgdami į Lietuvos energetikos kraštovaizdį, aišku, kad šalis susiduria su galimybėmis ir iššūkiais pereinant prie atsinaujinančių šaltinių. Atsinaujinančių energijos šaltinių, tokių kaip vėjo ir saulės energija, augimo potencialas yra reikšmingas, tad gali kilti klausimas, ar yra tinkamos politikos struktūros ir novatoriškos technologijos, palaikančios šį perėjimą. Tačiau viešas skeptiškumas ir reguliavimo barjerai gali trukdyti pažangai. Kaip Lietuva įveiks šias sudėtingas situacijas, kad visiškai priimtų žaliąsias energijos revoliucijas? Atsakymas galėtų pakeisti jos energetinę ateitį ir turėti įtakos regioninėms dinamikoms.