Slapukais vadinami informacijos elementai, perkeliami iš interneto svetainės į jūsų kompiuterio standųjį diską. Tai nedideli informacijos failai, kurie leidžia interneto svetainėms išsaugoti ir vėl pasiekti informaciją apie naudotojo naršymo įpročius. Slapukus naudoja dauguma interneto svetainių, nes jie yra viena iš daugybės priemonių, kurios padeda pritaikyti interneto turinį prie naudotojų poreikių. Slapukai leidžia interneto svetainėms teikti prie naudotojų poreikių pritaikytas paslaugas (pavyzdžiui, įsimenant prisijungimo duomenis, išlaikant pirkinius pirkinių krepšelyje arba rodant tik konkretų naudotoją dominantį turinį).
VASARA – LAIKAS DIEGTI ŠILUMOS TAUPYMO PRIEMONES
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2020/07/AR-170529890-72616c880f9111c60b291dc19de837d3.png)
2020 m. liepos 27 d. AB „Kauno energija” pranešimas
Vasara – geriausias laikas diegti šilumos taupymo priemones. Įdiegus net ir paprastas priemones, galima sutaupyti 10 ir daugiau procentų šilumos, atitinkamai sumažinant sąskaitas už ją.
Didžiausi šalto oro srautai į patalpas patenka pro nesandarius langus ir duris. Tad, jei Jūsų butas yra senos statybos name ir jame vis dar seni langai, pirmiausia reikėtų pagalvoti apie jų pakeitimą naujais. Šiuolaikiniai langai bei durys bus gerokai sandaresni už senuosius, energiškai efektyvūs ir neišleis į lauką tiek šilumos, kiek senieji.
Jei vis dėlto neturite galimybių pasikeisti langus ar duris, reiktų juos užsandarinti. Plyšius tarp stiklo ir lango rėmo bei tarp lango rėmo ir sienos galima užsandarinti silikoninėmis ar kitomis izoliacinėmis medžiagomis. Sandarinti reikia ne tik lango rėmus, bet ir stiklą. Tuo pačiu principu galima užsandarinti ir buto ar laiptinės lauko duris.
Didelių gabaritų baldus patartina statyti prie išorinių sienų ir nereikėtų jais užstatyti radiatorių. Taip padidėja galimybės šilumai iš radiatorių sklisti į kambario vidų. Net ir uždengus juos dekoratyvinėmis grotelėmis ar užuolaidomis, šilumos sklidimas į kambarį sumažėja.
Kaip papildomą priemonę, galima už radiatorių įrengti šilumą atspindinčius ekranus. Jie atspindi iki 90 % infraraudonųjų spindulių ir sąlygoja patalpos oro temperatūros padidėjimą 1 – 2ºC.
Kartais pakanka pakeisti įpročius
Šilumą padeda sutaupyti ir karšto vandens vartojimo įpročių pakeitimas. Juk kuo mažiau suvartosite karšto vandens, tuo mažiau suvartosite ir šilumos jam paruošti. Pavyzdžiui, mažiau karšto vandens sunaudojama prausiantis po dušu, o ne prileidžiant į vonią, indus plaunant užkimštoje kriauklėje, o ne po tekančia srove ir pan.
Patalpas vėdinkite plačiai atidarę langus ir sukūrę trumpalaikį skersvėjį, kuris pakankamai išvėdintų patalpas, padėtų išvengti drėgmės ir kvapų kaupimosi. Geriau vėdinti intensyviai, bet trumpai, negu pamažu, bet ilgą laiką. Tokiu būdu į patalpas įeis pakankamai šviežio oro, bet nespės išeiti šiluma.
Užuolaidas ar žaliuzes saulėtomis šaltojo sezono dienomis patartina atitraukti. Taip saulės spinduliai labiau apšviečia ir pašildo patalpas.
Sudėtingiau, bet efektyviau
Esant galimybei, įstiklinkite balkonus ar lodžijas. Jų įstiklinimas sumažina šalto oro skverbimąsi į butą, todėl oro temperatūra gretimame kambaryje lieka normali ir vėjuotą dieną. Jei galite, po medinėmis grindimis paklokite izoliacinės medžiagos sluoksnį.
Dar viena, palyginti, paprasta šilumos taupymo priemonė yra ant radiatorių sumontuojami termostatai – prietaisai, padedantys reguliuoti patalpos oro temperatūrą. Jie palaiko vartotojo nustatytą temperatūrą tol, kol termostatas nenustatomas kitaip. Tačiau šie prietaisai efektyvūs tik naujos statybos arba renovuotuose pastatuose, kuriuose buvo modernizuota šildymo sistema.
Priemonės, kurias turėtų įdiegti pastato prižiūrėtojas
Dalis šilumos pastatuose gali būti prarandama per neizoliuotus ar tik iš dalies izoliuotus vamzdynus, vandens rezervuarus, sklendes, čiaupus, ventilius ir kitą šilumos punktuose esančią armatūrą. Šiuos šilumos punktų elementus būtina izoliuoti.
Šilumą pastate taupyti padeda ir šilumos punkto automatizavimas. Jį automatizavus, sistema reaguoja į lauko oro temperatūros pokyčius ir pagal juos sumažina arba padidina į radiatorius tiekiamo termofikacinio vandens temperatūrą, patalpose automatiškai palaikydama vartotojo pasirinktą patalpų oro temperatūrą. Tačiau šiuos darbus gali atlikti tik atestuotas pastato šildymo ir karšto vandens sistemų prižiūrėtojas. Gyventojai gali reikalauti iš jo, kad šie darbai būtų atlikti.
Kitos naujienos
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/radiator4.jpg)
APVA kviečia gyventojus teikti paraiškas daugiabučių namų vidaus šildymo ir karšto vandens sistemų modernizavimui. Prieš mėnesį paskelbtas kvietimas jau sulaukė paraiškų už daugiau nei 3 mln. eurų.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/240827_patrasiunai.jpg)
Istorinėje Petrašiūnų elektrinėje įvyko antrasis „Kauno energijos“ festivalis „Transformacijos“. Dvi naktis vienas įdomiausių miesto industrinių objektų transformavosi į šviesų ir garso instaliaciją.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/pe240827.jpg)
Rugpjūčio 22 d. AB Panevėžio energija“ lankėsi naujuoju Lietuvos energetikos instituto (LEI) vadovu tapęs prof. dr. Saulius Gudžius, direktoriaus pavaduotojai Rimantas Bakas ir Andrius Tamošiūnas, LEI vyr. mokslo darbuotojas Rolandas Urbonas.
Atsižvelgdami į Lietuvos energetikos kraštovaizdį, aišku, kad šalis susiduria su galimybėmis ir iššūkiais pereinant prie atsinaujinančių šaltinių. Atsinaujinančių energijos šaltinių, tokių kaip vėjo ir saulės energija, augimo potencialas yra reikšmingas, tad gali kilti klausimas, ar yra tinkamos politikos struktūros ir novatoriškos technologijos, palaikančios šį perėjimą. Tačiau viešas skeptiškumas ir reguliavimo barjerai gali trukdyti pažangai. Kaip Lietuva įveiks šias sudėtingas situacijas, kad visiškai priimtų žaliąsias energijos revoliucijas? Atsakymas galėtų pakeisti jos energetinę ateitį ir turėti įtakos regioninėms dinamikoms.