Slapukais vadinami informacijos elementai, perkeliami iš interneto svetainės į jūsų kompiuterio standųjį diską. Tai nedideli informacijos failai, kurie leidžia interneto svetainėms išsaugoti ir vėl pasiekti informaciją apie naudotojo naršymo įpročius. Slapukus naudoja dauguma interneto svetainių, nes jie yra viena iš daugybės priemonių, kurios padeda pritaikyti interneto turinį prie naudotojų poreikių. Slapukai leidžia interneto svetainėms teikti prie naudotojų poreikių pritaikytas paslaugas (pavyzdžiui, įsimenant prisijungimo duomenis, išlaikant pirkinius pirkinių krepšelyje arba rodant tik konkretų naudotoją dominantį turinį).
Pasaulio ministrai diskutavo apie pastatų pritaikymą prie klimato kaitos
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/03/240308_AM.jpg)
LR aplinkos ministerijos prane6imas, 2024 m. kovo 8 d.
Ministras Simonas Gentvilas dalyvavo Paryžiuje vykusiame Pastatų ir klimato kaitos pasauliniame forume, kuriame su kitų valstybių atstovais aptarė pastangas didinti statybų sektoriaus dekarbonizaciją ir atsparumą klimato kaitai.
Šio renginio tikslas – pirmą kartą po praėjusių metų gruodį Dubajuje įvykusios COP28 klimato kaitos konferencijos suburti ministrus ir kitus aukštus aplinkosaugos pareigūnus bei pradėti diskusijas dėl statybų sektoriaus dermės su aplinkosauga. Šį forumą, kuriame dalyvavo apie 800 dalyvių iš viso pasaulio, organizavo Prancūzijos Vyriausybė ir Jungtinės Tautos pagal Aplinkos apsaugos programą.
„Didelis išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis pastatų ir statybų sektoriuose įpareigoja visas valstybes skubiai imtis suderintų veiksmų“, – ministrų susitikime Paryžiuje kalbėjo S. Gentvilas.
Anot ministro, Lietuvos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane ir ilgalaikėje renovacijos strategijoje numatyta iki 2050 m. pertvarkyti esamą pastatų fondą, sumažinant energijos suvartojimą ir išmetamą CO2 kiekį. Planuojama, kad iki šio laikotarpio pastatuose nebus naudojama iš iškastinio kuro pagaminta energija ir nebebus išmetama CO2 emisijų.
Forume S. Gentvilas minėjo, kad Lietuvoje imtasi svarbių priemonių, kad būtų skatinama pastatų renovacija.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/03/240308_AM_1-1024x576.jpg)
„Valstybė Lietuvoje paremia visus sektorius: projektuotojus, savivaldybes, gamybininkus, kad industrializuotųsi rinka ir renovacija judėtų. Kompensacijas šildymui iš valstybės gaunantys žmonės taip pat turi dalyvauti renovacijos procese. Esame maža šalis ir valstybė turi prisidėti prie visų sričių, kad renovacija judėtų kokybiškai”, – teigė ministras.
Lietuvoje pradėta kelis kartus renovacijos procesą pagreitinanti skydinė renovacija, norint supaprastinti renovacijos koordinavimą ir teikti techninę pagalbą kuriamas Pastatų duomenų bankas, jame bus kaupiama informacija apie pastatų charakteristikas, techninę priežiūros dokumentaciją, pastatų būklę, energetines savybes. Taip pat kuriama pastato gyvavimo ciklo vertinimo modeliavimo sistema, kad statybos būtų tvaresnės.
Šiame forume ministrai sutarė dėl valstybių pastangų didinti statybų sektoriaus dekarbonizaciją ir atsparumą klimato kaitai. Susitarime teigiama, kad nauji miestai turėtų būti statomi klimatui atspariose zonose, pirmenybę reiktų skirti teritorijų atnaujinimui, statybų metu stengtis išsaugoti biologinę įvairovę ir dirvožemį, mažinti atliekų kiekį ir taršą, naudoti kuo daugiau atsinaujinančių energijos išteklių.
Kitos naujienos
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/radiator4.jpg)
APVA kviečia gyventojus teikti paraiškas daugiabučių namų vidaus šildymo ir karšto vandens sistemų modernizavimui. Prieš mėnesį paskelbtas kvietimas jau sulaukė paraiškų už daugiau nei 3 mln. eurų.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/240827_patrasiunai.jpg)
Istorinėje Petrašiūnų elektrinėje įvyko antrasis „Kauno energijos“ festivalis „Transformacijos“. Dvi naktis vienas įdomiausių miesto industrinių objektų transformavosi į šviesų ir garso instaliaciją.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/pe240827.jpg)
Rugpjūčio 22 d. AB Panevėžio energija“ lankėsi naujuoju Lietuvos energetikos instituto (LEI) vadovu tapęs prof. dr. Saulius Gudžius, direktoriaus pavaduotojai Rimantas Bakas ir Andrius Tamošiūnas, LEI vyr. mokslo darbuotojas Rolandas Urbonas.
Atsižvelgdami į Lietuvos energetikos kraštovaizdį, aišku, kad šalis susiduria su galimybėmis ir iššūkiais pereinant prie atsinaujinančių šaltinių. Atsinaujinančių energijos šaltinių, tokių kaip vėjo ir saulės energija, augimo potencialas yra reikšmingas, tad gali kilti klausimas, ar yra tinkamos politikos struktūros ir novatoriškos technologijos, palaikančios šį perėjimą. Tačiau viešas skeptiškumas ir reguliavimo barjerai gali trukdyti pažangai. Kaip Lietuva įveiks šias sudėtingas situacijas, kad visiškai priimtų žaliąsias energijos revoliucijas? Atsakymas galėtų pakeisti jos energetinę ateitį ir turėti įtakos regioninėms dinamikoms.