Slapukais vadinami informacijos elementai, perkeliami iš interneto svetainės į jūsų kompiuterio standųjį diską. Tai nedideli informacijos failai, kurie leidžia interneto svetainėms išsaugoti ir vėl pasiekti informaciją apie naudotojo naršymo įpročius. Slapukus naudoja dauguma interneto svetainių, nes jie yra viena iš daugybės priemonių, kurios padeda pritaikyti interneto turinį prie naudotojų poreikių. Slapukai leidžia interneto svetainėms teikti prie naudotojų poreikių pritaikytas paslaugas (pavyzdžiui, įsimenant prisijungimo duomenis, išlaikant pirkinius pirkinių krepšelyje arba rodant tik konkretų naudotoją dominantį turinį).
„Vilniaus šilumos tinklai“ per 3 metus investuos į tinklą apie 30 mln. eurų
Pasak VŠT generalinio direktoriaus Manto Buroko,
investicijos per trejus metus leis atnaujinti apie 25 km tinklų, kurie
eksploatuojami 40-60 metų. Renovuotuose tinklo ruožuose šilumos nuostoliai bus
sumažinti apie 38 proc., bendrovė sutaupys 800 tne kuro (dabartinėmis kainomis
tai sudaro apie 200 tūkst. eurų). Renovacija turės teigiamos įtakos ir aplinkai,
nes išmetamo į aplinką CO2 sumažės 1535 tonomis.
„Šių investicijų tikslas – atstatyti susidėvėjusias šilumos tinklo
atkarpas, užtikrinti patikimą šilumos tiekimą vartotojams ir mažinti šilumos
nuostolius šilumos tinkluose. Todėl pirmiausia planuojame rekonstruoti
labiausiai susidėvėjusias šilumos trasas.
Įvykdžius renovacijas, bendras šilumos trasų defektų, nustatomų hidraulinių
bandymų metu, skaičius bus kur kas mažesnis, o tai reiškia, kad ir karšto
vandens išjungimų dėl defektų šalinimo bus kur kas mažiau, kas ypač aktualu
gyventojams, kurie tokiais atvejais patirtų tam tikrą diskomfortą", – sako VŠT
gen. direktorius Mantas Burokas.
Bendrovė planuoja pakloti naujas šilumos trasas
optimizuodama vamzdžių diametrą ir maršrutą pagal dabartinį šilumos poreikį.
Įvykdžius tinklų renovaciją, prailgės šilumos trasų tarnavimo laikas, pagerės
šilumos tinklų savybės.
Vilniaus
miesto savivaldybės tarybos posėdyje buvo pritarta ir Vilniaus
miesto šilumos gamybos įrenginių aplinkosaugos investicijų plano korekcijoms.
Pagal patvirtintą planą VŠT įsipareigoja iki
2020 metų investuoti į aplinkosaugos (NOx) priemonių diegiamą šilumos
gamybos įrenginiuose beveik 15 mln. eurų.
Investicijos į aplinkosaugos priemonių diegiamą
šilumos gamybos įrenginiuose vykdomos vadovaujantis griežtesnius
aplinkosauginius reikalavimus kurą deginantiems šilumos gamybos įrenginiams
nustatančia Europos Sąjungos direktyva bei Lietuvos Respublikos aplinkos
ministro įsakymu dėl pereinamojo laikotarpio direktyvos įgyvendinimui taikymo.
VŠT vadovo Manto Buroko
teigimu, Vilniaus miesto šilumos gamybos įrenginių aplinkosaugos investicijų planas 2017-2020 m.
buvo atnaujintas atsižvelgiant į pasikeitusią situaciją nuo aplinkosaugos
investicijų plano patvirtinimo 2014 metais ir siekį sumažinti būsimų darbų kainą.
„Mūsų
skaičiavimais, šilumos gamybos įrenginių rekonstravimo projektus tikslingiau
planuoti dviejų metų laikotarpiui dėl ribotų tokio tipo darbus galinčių atlikti
rangovų pajėgumų bei darbų vykdymo apribojimų šildymo sezono metu. Be to,
ilgesnis projektų įgyvendinimo laikotarpis leistų tikėtis mažesnių rangos darbų
kainų", – teigia Mantas Burokas.
Pristatydama
aplinkosaugos plano korekcijas VŠT akcentuoja bendrovės tikslą didinti
atsinaujinančių energijos išteklių panaudojimą sostinės šilumos gamybos ūkyje. Tokiu
atveju investicijos į kai kurių VŠT įrenginių taršos mažinimo priemones nebebūtų
tikslingos, nes miesto šilumos poreikiui patenkinti pilnai užtektų pigesnę
šilumos energiją gaminančių įrenginių, naudojančių kurą iš atsinaujinančių
energijos šaltinių.
„Šiuo metu
vienas iš svarbiausių mūsų įmonės tikslų – biokuro panaudojimo plėtra iki 100 MW,
tai reiškia, kad per kelerius artimiausius metus biokuro dalį šilumos gamyboje norime
padidinti iki 70-80 proc. Todėl, mūsų manymu, anksčiau planuotos aplinkosaugos priemonių investicijos dviem šiuo metu
eksploatuojamiems įrenginiams vienoje iš rajoninių katilinių nebūtų tikslingos,
nes jų ateityje nebenaudotume", – sako VŠT gen. direktorius.
Tne – naftos
ekvivalentas – sutartinis energijos vienetas, kuriuo įvairių kuro rūšių suvartojimas
prilyginamas žalios naftos kiekiui, jį sudeginus gaunama tiek pat energijos,
šis dydis išreiškiamas tonomis.
Azoto oksidai (NOx) – tai teršalai, susiformuojantys vykstant degimo procesui dėl kure ir
degimo ore esančio azoto oksidacijos.
AB Vilniaus šilumos tinklai 2017 m. rugsėjo 26 d. pranešimas spaudai (70.56 KB)
Informaciją
parengė Edita Sirutienė
AB
„Vilniaus šilumos tinklai" komunikacijos vadovė
Tel. (8 5)
266 7133
Mob. 8 686
71280
edita.sirutiene@chc.lt
www.chc.lt
Apie AB „Vilniaus šilumos
tinklai" (VŠT)
Šilumos ir karšto vandens tiekimo įmonė savo paslaugas
teikia Vilniaus miesto gyventojams. VŠT įkurta 1997 m. reorganizavus tuometę
„Lietuvos energiją". Pagal klientų skaičių ir šilumos ūkio infrastruktūrą VŠT
yra didžiausia šilumą ir karštą vandenį tiekianti įmonė Lietuvoje. Šiuo metu didžioji
bendrovės akcijų dalis (99,4 proc.) priklauso Vilniaus miesto savivaldybei. VŠT
turtas nuo 2002 m. vasario 1 d. iki 2017 m. kovo 30 d. buvo išnuomotas UAB
„Vilniaus energijai", tuo metu VŠT vykdė nuomos priežiūros ir pasiruošimo
perimti turtą iš nuomininko darbus. Pasibaigus nuomos sutarties terminui VŠT susigrąžino
ūkį iš nuomininko ir tęsia savo veiklą. Bendrovė rūpinasi patikimu ir kokybišku
šilumos gamybos ir karšto vandens tiekimu ekonomiškai pagrįstomis kainomis, diegia
modernias ir efektyvias klientų aptarnavimo praktikas. Savo veiklą VŠT grindžia
skaidrumu, viešumu ir atsakomybe.
Kitos naujienos
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/radiator4.jpg)
APVA kviečia gyventojus teikti paraiškas daugiabučių namų vidaus šildymo ir karšto vandens sistemų modernizavimui. Prieš mėnesį paskelbtas kvietimas jau sulaukė paraiškų už daugiau nei 3 mln. eurų.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/240827_patrasiunai.jpg)
Istorinėje Petrašiūnų elektrinėje įvyko antrasis „Kauno energijos“ festivalis „Transformacijos“. Dvi naktis vienas įdomiausių miesto industrinių objektų transformavosi į šviesų ir garso instaliaciją.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/pe240827.jpg)
Rugpjūčio 22 d. AB Panevėžio energija“ lankėsi naujuoju Lietuvos energetikos instituto (LEI) vadovu tapęs prof. dr. Saulius Gudžius, direktoriaus pavaduotojai Rimantas Bakas ir Andrius Tamošiūnas, LEI vyr. mokslo darbuotojas Rolandas Urbonas.
Atsižvelgdami į Lietuvos energetikos kraštovaizdį, aišku, kad šalis susiduria su galimybėmis ir iššūkiais pereinant prie atsinaujinančių šaltinių. Atsinaujinančių energijos šaltinių, tokių kaip vėjo ir saulės energija, augimo potencialas yra reikšmingas, tad gali kilti klausimas, ar yra tinkamos politikos struktūros ir novatoriškos technologijos, palaikančios šį perėjimą. Tačiau viešas skeptiškumas ir reguliavimo barjerai gali trukdyti pažangai. Kaip Lietuva įveiks šias sudėtingas situacijas, kad visiškai priimtų žaliąsias energijos revoliucijas? Atsakymas galėtų pakeisti jos energetinę ateitį ir turėti įtakos regioninėms dinamikoms.