Slapukais vadinami informacijos elementai, perkeliami iš interneto svetainės į jūsų kompiuterio standųjį diską. Tai nedideli informacijos failai, kurie leidžia interneto svetainėms išsaugoti ir vėl pasiekti informaciją apie naudotojo naršymo įpročius. Slapukus naudoja dauguma interneto svetainių, nes jie yra viena iš daugybės priemonių, kurios padeda pritaikyti interneto turinį prie naudotojų poreikių. Slapukai leidžia interneto svetainėms teikti prie naudotojų poreikių pritaikytas paslaugas (pavyzdžiui, įsimenant prisijungimo duomenis, išlaikant pirkinius pirkinių krepšelyje arba rodant tik konkretų naudotoją dominantį turinį).
Efektyviai turtą valdanti „Vilniaus energija“ pelnė tarptautinį įvertinimą
Apdovanojimą, skiriamą už išskirtinius
rezultatus turto priežiūros ir fizinio
turto valdymo srityje, lietuviams įteikė Europos nacionalinių techninės
priežiūros asociacijų federacija EFNMS ir Salvetti fondas.
„Įdarbinę moderniausias technologijas, užtikrinome šilumos tinklo evoliuciją
nuo tarybinio iki išmaniojo. Savo darbe pritaikę mūsų specialistų sukurtą
unikalią metodiką, žymiai padidinome šilumos tinklo patikimumą, sumažinome
nuostolius ir sukaupėme didžiulę patirtį. Ši patirtis jau yra pripažinta ir
naudojama, kaip šilumos ūkio priežiūros kokybės standartas, ne tik Lietuvoje,
bet ir kitose Europos bei Rytų šalyse“,
– sakė „Vilniaus energijos“ technikos direktorius Tadas Janušauskas.
Apdovanojimą pelnė „Vilniaus energijos“ įgyvendinta
nauja šilumos tinklų techninės priežiūros valdymo strategija. Bendrovės
specialistai sukūrė ir įdiegė unikalią fizinio turto kritiškumo vertinimo
metodiką. Šilumos ūkiui buvo pritaikyta ir įdiegta GIS (geografinė informacinė
sistema) ir CMMS (Kompiuterizuota techninės priežiūros valdymo sistema).
GPS įrenginiuose su įdiegta GIS visas
Vilniaus miesto trasų žemėlapis matyti kaip ant delno. Sistema darbuotojams leidžia
matyti detalią šiluminių trasų informaciją, į sistemą suvesti trasų techninės
priežiūros duomenis, atlikti gana tikslius matavimus ir net fotografuoti.
Atsiradus gedimui trasoje, šį įvykį paprasta užfiksuoti ir organizuoti darbus.„Anksčiau pildę popierinius trasų
techninės priežiūros žiniaraščius, dabar visus duomenis meistrai suveda į
mobilųjį GIS įrenginį. Tai ne tik pagreitina darbą, bet ir sumažina klaidų
tikimybę. Įrenginys susietas su įmonės geoinformacine sistema, tad naujai
įvesti duomenys iškart tampa prieinami tiek kitoms trasose dirbančioms
brigadoms, tiek kolegoms biure“, – pasakojo T. Janušauskas.
„Vilniaus energija“ tapo pirmąja šilumos
tiekimo įmone Europoje, įmonių turto techninės priežiūros ir eksploatacijos
procesus valdanti kompiuterizuota techninės priežiūros valdymo sistema CMMS.
25 metų istoriją turinti
„EuroMaintenance“ konferencija suburia technines ir mokslines bendruomenes,
veikiančias turto priežiūros ir valdymo srityje. Šiemet Graikijoje įvykusioje
konferencijoje dalyvavo techninės priežiūros profesionalai ne tik iš visos
Europos, bet ir iš JAV, Japonijos, Kinijos, Australijos.
Jau 14 Europos šalių aplankiusi
„EuroMaintenance“ 2018 metais įvyks Frankfurte, Vokietijoje.
Daugiau
informacijos: Nerijus
Mikalajūnas, „Vilniaus
energijos“ atstovas spaudai,
+ 370 685 20513, nerijus.mikalajunas@vilniausenergija.lt
|
|
Kitos naujienos
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/radiator4.jpg)
APVA kviečia gyventojus teikti paraiškas daugiabučių namų vidaus šildymo ir karšto vandens sistemų modernizavimui. Prieš mėnesį paskelbtas kvietimas jau sulaukė paraiškų už daugiau nei 3 mln. eurų.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/240827_patrasiunai.jpg)
Istorinėje Petrašiūnų elektrinėje įvyko antrasis „Kauno energijos“ festivalis „Transformacijos“. Dvi naktis vienas įdomiausių miesto industrinių objektų transformavosi į šviesų ir garso instaliaciją.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/pe240827.jpg)
Rugpjūčio 22 d. AB Panevėžio energija“ lankėsi naujuoju Lietuvos energetikos instituto (LEI) vadovu tapęs prof. dr. Saulius Gudžius, direktoriaus pavaduotojai Rimantas Bakas ir Andrius Tamošiūnas, LEI vyr. mokslo darbuotojas Rolandas Urbonas.
Atsižvelgdami į Lietuvos energetikos kraštovaizdį, aišku, kad šalis susiduria su galimybėmis ir iššūkiais pereinant prie atsinaujinančių šaltinių. Atsinaujinančių energijos šaltinių, tokių kaip vėjo ir saulės energija, augimo potencialas yra reikšmingas, tad gali kilti klausimas, ar yra tinkamos politikos struktūros ir novatoriškos technologijos, palaikančios šį perėjimą. Tačiau viešas skeptiškumas ir reguliavimo barjerai gali trukdyti pažangai. Kaip Lietuva įveiks šias sudėtingas situacijas, kad visiškai priimtų žaliąsias energijos revoliucijas? Atsakymas galėtų pakeisti jos energetinę ateitį ir turėti įtakos regioninėms dinamikoms.