Slapukais vadinami informacijos elementai, perkeliami iš interneto svetainės į jūsų kompiuterio standųjį diską. Tai nedideli informacijos failai, kurie leidžia interneto svetainėms išsaugoti ir vėl pasiekti informaciją apie naudotojo naršymo įpročius. Slapukus naudoja dauguma interneto svetainių, nes jie yra viena iš daugybės priemonių, kurios padeda pritaikyti interneto turinį prie naudotojų poreikių. Slapukai leidžia interneto svetainėms teikti prie naudotojų poreikių pritaikytas paslaugas (pavyzdžiui, įsimenant prisijungimo duomenis, išlaikant pirkinius pirkinių krepšelyje arba rodant tik konkretų naudotoją dominantį turinį).
Lietuvos šilumos tiekėjų asociacijos pranešimas spaudai „Lapkritis: šilumos suvartojimas didesnis, kainos – mažesnės nei pernai”
Preliminariais Lietuvos šilumos tiekėjų asociacijos (LŠTA) duomenimis, 60 kv. metrų ploto buto šildymui tipiniuose senos statybos daugiabučiuose , kuriuose gyvena dauguma šalies gyventojų, vidutiniškai suvartota apie 1140 kWh (19 kWh/1 kv. m.). Pernai dėl šiltesnių orų šis rodiklis sudarė apie 900 kWh (15 kWh/1 kv. m.).
„Šiemet dėl didesnio šilumos suvartojimo nei 2013-ųjų lapkritį gyventojai turėtų mokėti daugiau, tačiau išlaidų šildymui augimą iš dalies amortizavo apie 8 proc. mažesnė nei pernai vidutinė šilumos kaina", – teigė LŠTA prezidentas Vytautas Stasiūnas.
Miestuose, kuriuose buvo įdiegtos biokuro jėgainės, gyventojus pasieks mažesnės sąskaitos nei prieš metus. „Pavyzdžiui, Šiauliuose, Kaune ir Pakruojyje šilumos kainos dėl biokuro vartojimo mažėjo 15,5-25 procentais, lyginant su 2013-ųjų lapkričiu", – sakė V. Stasiūnas.
LŠTA skaičiavimu, lapkritį apšildyti 60 kv. metrų ploto butą tipiniame senos statybos daugiabutyje gamtines dujas vartojančių miestų gyventojams vidutiniškai kainavo apie 308 litus, biokuru šildomuose miestuose – apie 230 litų.
Prieš metus apšildyti tą patį plotą dujas vartojančių miestų gyventojams vidutiniškai kainavo 260 litų, biokuru šildomuose miestuose – apie 180 litų.
„Mažiausiai šiluma kainuoja miestuose, kurie atsisakė gamtinių dujų ir vartoja žymiai pigesnį vietinį biokurą", – teigė V. Stasiūnas.
Lapkritį šilumos tarifas Šiauliuose buvo 18,87 ct/kWh, pernai – 25,09 ct/kWh su PVM. Kaune šilumos kaina sudarė 23,74 ct/kWh, pernai kauniečiai už šilumą mokėjo 28,13 ct/kWh su PVM. Vilniuje šiluma kainavo 25,41 ct/kWh su PVM, prieš metus tarifas siekė 26,63 ct/kWh su PVM. Klaipėdoje šilumos tarifas lapkritį sudarė 23,91 ct/kWh, pernai – 25,64 ct/kWh su PVM.
Miestuose, kuriuose šilumos gamybai naudojamas biokuras, vidutinė šio šildymo sezono šilumos kaina sudaro apie 20 ct/kWh (nuo 18 iki 25 ct/ kWh) su PVM. Importuojamomis dujomis šildomi miestai už šilumą vidutiniškai moka net 27 ct/kWh (nuo 24 iki 32 ct/kWh) su PVM.
Lietuvos šilumos tiekėjų asociacijos pranešimas spaudai "Lapkritis: šilumos suvartojimas didesnis, kainos – mažesnės nei pernai" (33.50 KB)
Daugiau informacijos:
Nerijus Mikalajūnas,
LŠTA atstovas spaudai,
+370 685 20513,
nmikalajunas@dalkia.lt
Kitos naujienos
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/radiator4.jpg)
APVA kviečia gyventojus teikti paraiškas daugiabučių namų vidaus šildymo ir karšto vandens sistemų modernizavimui. Prieš mėnesį paskelbtas kvietimas jau sulaukė paraiškų už daugiau nei 3 mln. eurų.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/240827_patrasiunai.jpg)
Istorinėje Petrašiūnų elektrinėje įvyko antrasis „Kauno energijos“ festivalis „Transformacijos“. Dvi naktis vienas įdomiausių miesto industrinių objektų transformavosi į šviesų ir garso instaliaciją.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/pe240827.jpg)
Rugpjūčio 22 d. AB Panevėžio energija“ lankėsi naujuoju Lietuvos energetikos instituto (LEI) vadovu tapęs prof. dr. Saulius Gudžius, direktoriaus pavaduotojai Rimantas Bakas ir Andrius Tamošiūnas, LEI vyr. mokslo darbuotojas Rolandas Urbonas.
Atsižvelgdami į Lietuvos energetikos kraštovaizdį, aišku, kad šalis susiduria su galimybėmis ir iššūkiais pereinant prie atsinaujinančių šaltinių. Atsinaujinančių energijos šaltinių, tokių kaip vėjo ir saulės energija, augimo potencialas yra reikšmingas, tad gali kilti klausimas, ar yra tinkamos politikos struktūros ir novatoriškos technologijos, palaikančios šį perėjimą. Tačiau viešas skeptiškumas ir reguliavimo barjerai gali trukdyti pažangai. Kaip Lietuva įveiks šias sudėtingas situacijas, kad visiškai priimtų žaliąsias energijos revoliucijas? Atsakymas galėtų pakeisti jos energetinę ateitį ir turėti įtakos regioninėms dinamikoms.