Slapukais vadinami informacijos elementai, perkeliami iš interneto svetainės į jūsų kompiuterio standųjį diską. Tai nedideli informacijos failai, kurie leidžia interneto svetainėms išsaugoti ir vėl pasiekti informaciją apie naudotojo naršymo įpročius. Slapukus naudoja dauguma interneto svetainių, nes jie yra viena iš daugybės priemonių, kurios padeda pritaikyti interneto turinį prie naudotojų poreikių. Slapukai leidžia interneto svetainėms teikti prie naudotojų poreikių pritaikytas paslaugas (pavyzdžiui, įsimenant prisijungimo duomenis, išlaikant pirkinius pirkinių krepšelyje arba rodant tik konkretų naudotoją dominantį turinį).
Liuksemburgas ir Lietuva toliau bendradarbiaus atsinaujinančios energetikos srityje
LR Energetikos ministerijos 2020 m. rugsėjo 23 d. pranešimas
Energetikos ministras Žygimantas Vaičiūnas ir Liuksemburgo energetikos ministras Claude Turmes pasirašė tarpusavio supratimo memorandumą dėl abiejų šalių bendradarbiavimo atsinaujinančios energetikos srityje.
Tarpusavio supratimo memorandumas numato galimybes bendradarbiauti atsinaujinančių energijos išteklių (AEI) rodiklio statistinių perdavimų srityje po 2021 m. „Lietuva ir Liuksemburgas buvo pirmosios šalys Europos Sąjungoje (ES), kurios įrodė, kad galime sėkmingai dalytis pažanga atsinaujinančioje energetikoje, siekdami nacionalinių ir europinių tikslų. Toks bendradarbiavimas svarbus ir prasmingas ir visai ES, keliančiai vis ambicingesnius tikslus klimato srityje, ir pačioms valstybėms. Gautas lėšas Lietuva investuoja į tolimesnę žaliosios energetikos plėtrą ir ypač mažąją energetiką, kuri yra arčiausiai kiekvieno vartotojo“, – sako energetikos ministras Žygimantas Vaičiūnas.
Lietuva ir Liuksemburgas 2017 m. pasirašė susitarimą dėl dalies AEI rodiklio statistinio perviršio perdavimo. Iki 2020 m. Liuksemburgas iš Lietuvos įsigijo AEI statistikos už daugiau nei 10 mln. eurų ir dar planuoja įsigyti AEI statistikos 2021 m.
Supratimo memorandume nurodyta, kad viena iš sričių, kur Lietuva ir Liuksemburgas planuoja bendradarbiauti įgyvendinant AEI statistinius perdavimus – tai bendri jūrinio vėjo projektai. Įgyvendinant tarpvalstybinius jūrinio vėjo projektus, atsiveria papildomos galimybės dalį svarbios ir būtinos infrastruktūros įrengimo finansuoti iš ES finansinių instrumentų, kurių šiuo metu dėl ES Žaliojo kurso įgyvendinimo daugėja. „Bendradarbiavimas jūrinio vėjo energetikoje yra dar viena sritis, kurios potencialą sutarėme įvertinti. Taip parodysime naują praktiką ir kitoms ES šalims“, – sako energetikos ministras.
Pagal ES teisę, europinius tikslus atsinaujinančioje energetikoje pasiekusios šalys gali bendradarbiauti su kitomis valstybėmis, kurios dėl įvairių aplinkybių, pavyzdžiui geografinės padėties ar ribotų gamtos resursų, turi mažesnį potencialą plėtoti atsinaujinančią energetiką. AEI plėtroje pirmaujančios šalys gali perleisti dalį savo pasiekimų kitoms valstybėms. Tai vadinama statistiniais energijos perdavimais.
Sparčiai žaliąją energetiką plėtojanti Lietuva 2020 metų ES iškeltus tikslus pasiekė dar 2014 m. 2019 m. atsinaujinančios energetikos dalis galutiniame Lietuvos energijos suvartojimo balanse sudarė 25,5 proc.
Kitos naujienos
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/radiator4.jpg)
APVA kviečia gyventojus teikti paraiškas daugiabučių namų vidaus šildymo ir karšto vandens sistemų modernizavimui. Prieš mėnesį paskelbtas kvietimas jau sulaukė paraiškų už daugiau nei 3 mln. eurų.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/240827_patrasiunai.jpg)
Istorinėje Petrašiūnų elektrinėje įvyko antrasis „Kauno energijos“ festivalis „Transformacijos“. Dvi naktis vienas įdomiausių miesto industrinių objektų transformavosi į šviesų ir garso instaliaciją.
![](https://lsta.lt/wp-content/uploads/2024/08/pe240827.jpg)
Rugpjūčio 22 d. AB Panevėžio energija“ lankėsi naujuoju Lietuvos energetikos instituto (LEI) vadovu tapęs prof. dr. Saulius Gudžius, direktoriaus pavaduotojai Rimantas Bakas ir Andrius Tamošiūnas, LEI vyr. mokslo darbuotojas Rolandas Urbonas.
Atsižvelgdami į Lietuvos energetikos kraštovaizdį, aišku, kad šalis susiduria su galimybėmis ir iššūkiais pereinant prie atsinaujinančių šaltinių. Atsinaujinančių energijos šaltinių, tokių kaip vėjo ir saulės energija, augimo potencialas yra reikšmingas, tad gali kilti klausimas, ar yra tinkamos politikos struktūros ir novatoriškos technologijos, palaikančios šį perėjimą. Tačiau viešas skeptiškumas ir reguliavimo barjerai gali trukdyti pažangai. Kaip Lietuva įveiks šias sudėtingas situacijas, kad visiškai priimtų žaliąsias energijos revoliucijas? Atsakymas galėtų pakeisti jos energetinę ateitį ir turėti įtakos regioninėms dinamikoms.